10.1. FORMALIZÁLT STRATÉGIA ÉS SZERVEZETI STRUKTÚRA
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__137/#m1107kgem_135_p1 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__137/#m1107kgem_135_p1)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__137/#m1107kgem_135_p1)
A stratégia kifejezést a hadviselésben már az ókor óta használják, a vállalatoknál való alkalmazása az 1970-es évek óta terjedt el. Stratégiának azoknak a lépéseknek a sorozatát tekintjük, amelyeket meg kell tennünk egy előre kitűzött cél elérése érdekében. A célok kidolgozását stratégiaalkotásnak, a célok közötti választást stratégiai döntésnek hívjuk (Barakonyi 2013). A stratégiai menedzsment a vállalat külső környezetét és annak változását is figyelembe veszi (Lukčo 2013). A stratégia feladata a versenytársakkal való megküzdés, annak megfogalmazása, hogy miként leszünk jobbak másoknál a változó külső környezeti hatások között. A stratégiának választ kell adnia arra, hogy a vállalat milyen termékekkel vagy szolgáltatásokkal milyen fogyasztókat és piacokat céloz meg, és milyen módon teremt értéket tevékenységével (Magretta 2002). A részletesen kidolgozott, írott stratégiával rendelkező vállalatok hatékonyabbak azoknál, akiknek nincs írott stratégiájuk (Skokan et al. 2013). Mindez azonban a gyakorlatban nem feltétlenül valósul meg: egy lengyel felmérés alapján az MKKV-k körülbelül kétharmada spontán tervezi meg a következő lépéseket, és csupán 9,3%-uk rendelkezik írott stratégiával (Ejdys 2014). A szervezet méretének növekedésével egyre nagyobb hangsúlyt kap a stratégiai menedzsment, így a vállalat méretének növekedésével nő a részletesen kidolgozott, írott stratégia meglétének valószínűsége (Skokan et al. 2013).
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__137/#m1107kgem_135_p2 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__137/#m1107kgem_135_p2)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__137/#m1107kgem_135_p2)
A menedzsmentnek megkérdőjelezhetetlen felelőssége van a stratégiaalkotásban és a megvalósításban. A szervezet mérete nem befolyásolja a stratégia fontosságát, azonban míg a nagyvállalatoknál a stratégiaalkotást menedzserek és elemzők akár teljes osztálya végzi, a kis- és középvállalatok esetében ez a szerep általában a felső vezetőé, aki gyakran egyben tulajdonos is (Skokan et al. 2013).
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__137/#m1107kgem_135_p3 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__137/#m1107kgem_135_p3)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__137/#m1107kgem_135_p3)
Mind a vállalat stratégiáját, mind a szervezeti struktúrát befolyásolja a vállalat környezete. A környezeti kihívásokra való reagálás során a vállalatok a szükséges technikai vagy adminisztratív változásokat a szervezeti struktúrájukba integrálják, azért, hogy sikeresebbek lehessenek a céljaik elérésében (Gunday et al. 2011). A magyar vállalatok többsége funkcionális szervezeti struktúrát alkalmaz (Antal és társai 2012). A szervezeti struktúra és a stratégia közötti kapcsolatot a stratégia-struktúra-teljesítmény modell magyarázza, mely szerint a stratégia határozza meg a szervezeti struktúrát, ami pedig befolyásolja a teljesítményt (Lo 2013). Az MKKV-knak a kisebb létszámból adódóan jellemzően egyszerűbb szervezeti felépítésük van, mint a nagyvállalatoknak. A kisvállalatok többsége lineáris vagy funkcionális szervezeti struktúrát alkalmaz (Rideg 2017, lásd továbbá az 5. fejezetet). Egy kisebb vállalat azonban nem jelenti a nagyobb lekicsinyített mását (Zaridis–Mousiolis 2014). Az MKKV-k esetében kevesebb a lehetőség a divizionális és mátrixstruktúrák használatára (Antal 2006). A nagyobb vállalatoknál jellemzően a szervezeti struktúra több szintből áll, az egyes munkakörök jobban specializáltak, több a szabály és előírás. A kisebb vállalatok jellemzően flexibilisebbek, magasabb szintű bennük az együttműködés és a participáció, a munkakörök és a kommunikáció kevésbé formalizáltak (Ahmady et al. 2016). Ugyanakkor az MKKV-k esetében a szervezeti struktúra jellemzően kulcsembereken nyugszik és könnyen sérülhet. Egy-egy kulcsember távozásával az egész működési struktúra felborulhat, megváltoztatva a szervezeti struktúrát (Vanninen et al. 2022).
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__137/#m1107kgem_135_p4 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__137/#m1107kgem_135_p4)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__137/#m1107kgem_135_p4)
Egy Nyugat-Dunántúlon végzett 342 elemű kutatás alapján a választ adó MKKV-k vezetőinek figyelme a stratégia formálása helyett a napi operatív teendőkre koncentrál. A piaci kihívások alapján folyamatosan formálódnak ezen vállalkozások, jellemzően a vezetőjük – aki gyakran a tulajdonosuk is – elképzelései alapján. Írott stratégiával jellemzően nem rendelkeznek, ahogy nem készítenek piackutatást sem, a vezetőjük megérzései alapján formálódnak, mely miatt a sikerességük is kétséges. A piacuk elvesztése okozhat olyan változási kényszert, ami miatt stratégiaváltásra kényszerülhetnek (Varga 2014).
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__137/#m1107kgem_135_p5 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__137/#m1107kgem_135_p5)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__137/#m1107kgem_135_p5)
A következőkben azt vizsgáljuk, hogy az MKKV-k szervezeti felépítése mennyire formalizált, megfigyelve azt, hogy a munkavállalói létszám növekedése hogyan hat a formalizáltságukra.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__137/#m1107kgem_table_58 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__137/#m1107kgem_table_58)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__137/#m1107kgem_table_58)
10.1. táblázat. A mintában szereplő MKKV-k jellemzői formalizáltság szempontjából a válaszadók százalékában létszám-kategóriák szerint
Szervezeti jellemzők/Létszám-kategóriák (fő) |
5–9 |
10–19 |
20–49 |
50–249 |
Átlag |
Minden munkakörre van munkaköri leírás |
70,9% | 83,4% |
86,6% | 91,3% |
77,6% |
Mindenki számára ismert a hatáskörmegosztás, a kijelölt szolgálati utak | 54,0% |
65,4% | 70,6% |
82,3% | 61,1% |
A szervezeti rendszer felépítése írott formában létezik | 41,0% |
55,5% | 69,8% |
84,8% | 51,6% |
Bizonyos funkcióknak külön felelős csoportja, osztálya, részlege van | 40,6% |
50,2% | 67,5% |
87,5% | 49,9% |
A vállalatnál van középvezetői szint | 34,4% | 49,8% |
73,0% | 89,9% |
47,3% |
Összesen | 644 |
308 | 162 |
79 | 1193 |
Forrás: saját szerkesztés a Kisvállalati versenyképességi kutatás (KVI) alapján, 2022
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__137/#m1107kgem_135_p8 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__137/#m1107kgem_135_p8)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__137/#m1107kgem_135_p8)
A 10.1. táblázatban láthatók az MKKV-k formalizáltsága szempontjából releváns kérdésekre adott válaszok. Minden kérdés esetében a vállalati mérettel növekszik a formalizáltság szempontjából fontos tényezők aránya. Összességében a munkaköri leírás megléte a legjellemzőbb, mely igaz már a legkisebb méretű szervezetek esetében is. Bár a Munka Törvénykönyve alapján ennek megléte nem kötelező, de a törvény előírja, hogy a munkavállalót 15 napon belül tájékoztatni kell a munkakörébe tartozó feladatokról. Ennek a munkaköri leírás a legmegfelelőbb módja. Az 5–9 főt foglalkoztató mikrovállalatok kevéssé formalizált szervezeti struktúráját jól mutatja, hogy 54%-uk rendelkezik mindenki számára ismert hatáskörmegosztással és szolgálati utakkal, 41%-uk pedig írásos szervezeti felépítéssel. Ezek az arányok a vállalatok méretének növekedésével javulnak, 50 fő felett már elérik a 82,3%-ot, illetve 84,8%-ot. A középvezetői szint 20 fős vállalati méret fölött jellemző. Ez a szint a gyakorlatban a felső vezető és az alkalmazottak közötti menedzsmentszintnek feleltethető meg. Ebből következik, hogy minél kisebb egy MKKV, annál valószínűbb, hogy az alkalmazottak közvetlenül a felső vezető alá tartoznak. Hasonló tendencia figyelhető meg a funkcionális csoportok tekintetében, melyek megléte egybevág az előző eredményekkel: ezen csoportok vezetői középvezetők, azonban középvezetői szint elképzelhető nem funkcionális szervezeti formában is – ilyenek lehetnek például a területi vezetők vagy a termékmenedzserek. A területi szervezeti tagoltság az MKKV-k esetében nem tipikus, amit jól mutat az is, hogy a mintában levő vállalatok 79,7%-a csupán egy telephellyel rendelkezik.