10.4. STRATÉGIAI DÖNTÉSEK MEGHOZATALA
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_138_p1 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_138_p1)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_138_p1)
A vállalati döntéseknek három szintje ismert:
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_138_p2 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_138_p2)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_138_p2)
- Stratégiai döntések: a vállalat működésének főbb irányait megszabó, a célokat és eszközöket egymáshoz rendelő, hosszabb távú döntések.
- Irányítási (taktikai) döntések: a vállalat működését a stratégiai keretek között konkrétan szabályozó döntések.
- Operatív döntések: a tevékenységek konkrét végrehajtására irányuló döntések (Barakonyi 2004).
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_138_p3 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_138_p3)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_138_p3)
A döntések szintjei egymással összefüggenek. Az első szint, a stratégiai döntések szintje azért kiemelkedően fontos, mert befolyásolja a későbbi – irányítási és operatív – döntéseket, amelyeket a vállalatoknak meg kell hozniuk (Lis et al. 2017). A stratégia döntések során megoldandó problémák gyakran nehezen strukturáltak, előzmény nélküliek, amelyekre kevés nyilvánvalóan jó vagy rossz válasz van, ráadásul a helytelen döntés súlyos következményekkel járhat (Senior et al. 2020). A stratégiai döntések természetüknél fogva nehezen megváltoztatható döntések, melyeket gyakran bizonytalan körülmények, nem elegendő vagy nem megbízható információk ismeretében kell meghozni. Ezeknél a döntéseknél jellemző a több cél jelenléte, melyek között kompromisszumot kell kötni a döntés meghozatalánál. A családi vállalatok esetében ilyenek lehetnek például a gazdaságon kívüli célok. A döntésekben és azok előkészítésében gyakran több szereplő vesz részt, egy családi vállalkozás esetében akár még a formális vállalkozáson kívüli személyek (pl. gyerek) is beleszólhat a döntésekbe. A többszemélyes döntések a több cél jelenlétét tovább bonyolítják, mivel minden személynek saját célrendszere lehet. Fontosak a döntéshozó csoporton belüli erőviszonyok, mivel a döntésben a résztvevők eltérő súllyal vesznek részt (Barakonyi 1998).
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_138_p4 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_138_p4)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_138_p4)
Egy vállalatnál tipikus döntéshozók lehetnek a tulajdonosok, a felső vezetés, a középvezetés és az operatív irányítás (Barakonyi 2004). Mint korábban bemutatásra került, az MKKV-k esetében gyakran egyetlen vezetési szint van, őket ügyvezetésnek vagy menedzsmentnek nevezzük. Alattuk lehetséges középvezetői szint is, azonban a középvezetőknek nem feladata a stratégiai döntések meghozatala. A döntésekbe beleszólhat a tulajdonos is, aki az MKKV-k esetében gyakran azonos az ügyvezetéssel. Az MKKV-knál ezért jellemző az ún. egyéni vezetés, ahol a tulajdonos-ügyvezető egymaga hozza meg a döntéseket a saját tudása és értékítélete alapján (Child–Hsieh 2014). A kevesebb döntéshozatali szint az MKKV-k számra nagyobb rugalmasságot jelent a döntéshozatalban, ezért a döntéshozataluk jellemzően gyorsabb, mint a nagyvállalatoké (Canhoto et al. 2021). Az alábbi 10.7. táblázat mutatja a hazai kis- és középvállalatok döntéshozatali rendszerét a vállalatméret függvényében.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_table_64 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_table_64)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_table_64)
10.7. táblázat. A magyar MKKV-k döntéshozatali rendszere
Döntéshozatali rendszer/Létszám-kategóriák (fő) |
5–9 |
10–19 |
20–49 |
50–249 |
Átlag |
Összesen | 647 |
309 | 165 |
79 | 1200 |
A legfőbb vezető (ügyvezető, vezérigazgató) egyszemélyi döntéshozatala |
45,4% | 40,5% |
25,5% | 19,0% |
39,7% |
A legfőbb vezető és a menedzsment kollektív döntéshozatala | 22,6% |
31,1% | 40,6% |
49,4% | 29,0% |
A tulajdonosok és a menedzsment közös, kollektív döntéshozatala | 13,1% |
13,3% | 17,6% |
17,7% | 14,1% |
A tulajdonosok közös döntéshozatala, az ügyvezetés csak végrehajt | 11,6% |
10,0% | 9,7% |
6,3% | 10,6% |
A meghatározó tulajdonos döntéshozatala, az ügyvezetés csak végrehajt | 7,3% |
5,2% | 6,7% |
7,6% | 6,7% |
Forrás: saját szerkesztés a Kisvállalati versenyképességi kutatás (KVI) alapján, 2022
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_138_p7 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_138_p7)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_138_p7)
Ahogy a 10.7. táblázat mutatja, a magyar MKKV-k esetében legjellemzőbb a legfőbb vezető egyszemélyi döntéshozatala, melyet a válaszadók 39,7%-a jelölt meg. Megjegyzendő, hogy ez a vezető gyakran a vállalat tulajdonosa is. 29%-ban a vezető és a menedzsment közösen hozza meg a döntéseket, további 14,1%-ban a tulajdonosok és a menedzsment dönt közösen. A vállalati méret növekedésével növekszik azon vállalatok aránya, ahol a legfőbb vezető és a menedzsment közösen hozza meg a döntéseket, míg az egyszemélyes döntéshozatal aránya csökken. Az ügyvezetést nem végző tulajdonosok menedzsmenttől különálló döntéshozatala nem jellemző.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_138_p8 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_138_p8)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_138_p8)
A döntésekbe a vállalatvezetők bevonhatnak másokat is, kérve tanácsukat. Az MKKV-k esetében a szükséges menedzsmenttudás hiánya is indokolja mások véleményének kikérését. Minél kisebb egy vállalat, annál jobban szükségesnek tartják a vállalatvezetők további vállalkozási ismeretek elsajátítását (Varga 2014). A döntéshozatalba bevonhatók szervezeten belüli személyek, mint például a menedzsment tagjai vagy az alkalmazottak. Szervezeten kívüli személyek bevonása esetében külső tanácsadókról vagy tanácsadó vállalatok megbízásáról beszélhetünk. A tanácsadó vállalatok „terméke” tanácsadóik szellemi tulajdona, amely speciális készségek és ismeretek összessége. A tanácsadás egy olyan szolgáltatás, mely során a tanácsadók változtatásokra ösztönzik ügyfeleiket azért, hogy a jövőben a vállalatuk sikeresebb legyen. Minden tanácsadói szolgáltatás magában foglalja a szervezet bizonyos szintű megváltoztatását, legyen szó akár stratégiai tervről vagy az üzleti folyamatok újratervezéséről (Maira 2006). A tanácsadók korábbi tudása és tapasztalata biztosítja azt, hogy a javaslataik megfelelőek legyenek. Ezek a tapasztalatok az MKKV-k esetében gyakran nem állnak rendelkezésre. A tanácsadóknak mindig készen kell állniuk a váratlan helyzetek kezelésére, szoros együttműködésben a megbízó vállalattal. A tanácsadó ez alapján a vállalat segítő kezeként értelmezhető (Biswas–Twitchell 2006).
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_138_p9 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_138_p9)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_138_p9)
Azon tanácsadók, akik olyan kérdésekkel foglalkoznak, mint az alapvető célok vagy küldetés, az üzletpolitika és stratégia, a szervezet megtervezése, strukturálása és ellenőrzése, stratégiai vagy általános vezetési tanácsadók. Mellettük léteznek más specializált tanácsadók is, mint például a pénzügyi vagy a marketingtanácsadók (Kubr 2002). Tanácsadásra lehet szükség a romló eredményekkel rendelkező vállalatoknál, válságban vagy válságközeli vállalatoknál. Ilyen esetekben előfordulhat, hogy a vezetőségnek nincs arra vonatkozó ötlete, hogy merre tartson a vállalat és mit tegyen. Más esetekben a vezetés jól azonosíthatja a célokat, de nem tudja megvalósítani az ahhoz vezető stratégiákat (Kubr 2002). Továbbá a gyorsan változó külső környezetben a korábbi adatokon nyugvó stratégiai tervezési folyamatot célszerű kiegészíteni a környezet változását kezelni képes stratégiai menedzsmenttel (Perrott 2011). A stratégiai vezetési tanácsadás a vezetési tanácsadás része, így a vezetési tanácsadás jellemzői érvényesek erre a típusú tanácsadásra is:
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_138_p10 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_138_p10)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_138_p10)
- A vezetési tanácsadást szerződés alapján kell végezni,
- A tanácsadók függetlenek,
- A tanácsadók ne döntsenek ötleteik és javaslataik felől,
- A tanácsadók csak akkor működjenek együtt javaslataik megvalósításában, ha erre kérik őket (Hoványi 1997).
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_table_65 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_table_65)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_table_65)
10.8. táblázat. A fő döntéshozó stratégiai döntések során történő konzultációja
Döntéshozatali konzultáció/Létszám-kategóriák (fő) | 5–9 |
10–19 |
20–49 |
50–249 |
Átlag |
A döntésben érintettekkel konzultál, kikéri véleményüket | 75,3% |
83,1% | 82,4% |
91,1% | 79,3% |
A vállalatvezetésben résztvevőkkel konzultál | 65,9% |
75,2% | 85,5% |
94,8% | 72,8% |
A tulajdonosokkal konzultál |
64,0% | 69,8% |
76,8% | 82,7% |
68,4% |
Széles körű konzultációt folytat az alkalmazottakkal | 31,0% |
31,8% | 26,6% |
24,4% | 30,2% |
Szervezeten kívüli személyek tanácsát is kikéri | 28,5% |
29,2% | 34,4% |
39,0% | 30,2% |
Profi tanácsadót, tanácsadó vállalat segítségét is igénybe veszi | 11,0% | 10,1% |
17,8% | 26,0% |
12,7% |
Forrás: saját szerkesztés a Kisvállalati versenyképességi kutatás (KVI) alapján, 2022
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_138_p13 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_138_p13)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__140/#m1107kgem_138_p13)
A döntések meghozatala során – ahogy a 10.8. táblázat mutatja – az MKKV-k vezetői jellemzően a döntésben érintettekkel (79,3%), a cégvezetésben résztvevőkkel (72,8%) és a tulajdonosokkal (68,4%) konzultálnak. Ennél jóval kevesebben kérdezik meg az alkalmazottakat (30,2%). Külső személyeket 30,2%, profi tanácsadót vagy tanácsadó vállalatot pedig 12,7% vesz igénybe. Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy a döntések során a menedzsment és a tulajdonosok szempontjai kerülnek előtérbe. A valóságban viszont a célok megvalósításához a döntéshozók, az érintettek és a végrehajtók közötti együttműködésre lenne szükség (Szerb–Hornyák 2016). Az MKKV-k esetében gyakori probléma, hogy az információk elemzésére és a tervezésre nincs idő, miközben a vállalkozó ennek ellenére magabiztos abban, hogy külső segítség nélkül meg tudja hozni a szükséges döntéseket és el tudja látni a feladatokat. A vállalkozó bizalmatlan a külső személyekkel, tanácsadókkal szemben, ezért nem kéri ki segítségüket a döntéshozatalban (Zaridis–Mousiolis 2014). Míg a nagyobb vállalatok esetében a tanácsadók igénybevétele széles körben jellemző tevékenység, a mikro- és kisvállalatok esetében a döntéshozó – aki gyakran egyben tulajdonos is – sokszor csak a családtól, barátokról, könyvelőtől, ügyvédektől, bankároktól és biztosítási ügynököktől kapott információk alapján dönt (Gubányi et al. 2015). Ez a jelenség jól látható a 10.8. táblázatban is: az alkalmazottakkal történő kommunikációt kivéve a nagyobb méretű szervezetek participatívabb döntéshozatali rendszerrel rendelkeznek, számosan közülük szervezeten kívüliek tanácsát is figyelembe veszik, és negyedük igényli a profi tanácsadók segítségét.