12.2. A NEMZETKÖZIVÉ VÁLÁS ELMÉLETEI1
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p1 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p1)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p1)
Hasonlóan más gazdasági területekhez, a nemzetköziesedésnek is számos elmélete létezik. A klasszikus közgazdasági elmélet a termelő erőforrások oszthatatlanságának alapvetéséből kiindulva azt feltételezi, hogy a vállalatok egy része nem képes kihasználni meglevő kapacitásait. Ez arra ösztönözi őket, hogy terjeszkedjenek, új piacokat tárjanak fel, ami sokszor a külpiacokat jelenti (Penrose 1959). Jelenleg három közgazdasági fő irányzat magyarázza a vállalatok nemzetköziesedését (Kim 2018, Ruzzier et al. 2006):
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p2 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p2)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p2)
- A monopolisztikus előnyök elmélete szerint, ha egy vállalatnak egyedi, monopolisztikusan birtokolható erőforrásai vannak, amelyekkel más vállalatok nem rendelkeznek, akkor ezek révén előnyre tehet szert a vállalat. A hazai piacokon szerzett előnyök birtokában a nemzetköziesedés költségei elhanyagolhatóak lesznek.
- Az internalizáció elmélete szerint a vállalatok növekedésük során a piaci mechanizmusokat igyekeznek kiiktatni azzal, hogy belsővé teszik, azaz internalizálják a tevékenységeiket. Ez a növekedés addig folytatódik, ameddig a belső szervezés marginális költségei és előnyei ki nem egyenlítődnek. Ennek tipikus formája a vertikális integráció, amikor a vállalat olyan tevékenységbe kezd, amelyet korábban más szervezetektől vásárolt meg. A vállalat terjeszkedése túlmutathat a hazai piacokon és nemzetközi lehet, ami a multinacionális vállalatok megjelenéséhez vezethet (Buckley–Casson 1995, Williamson 1975).
- Az eklektikus paradigma (OLI) az internalizációs elméleten alapul. Ebben a perspektívában Dunning (1988) a nemzetközivé válás előnyeinek három típusát különbözteti meg, úgymint
- a tulajdonosi előnyöket, amelyek a vállalkozásra jellemző speciális előnyök, és a vállalathoz kapcsolódó immateriális javak (technológiai kapacitások, tapasztalat stb.) felhalmozásához köthetőek;
- a telephelyi előnyöket, amelyek a szervezeti és a termelési tényezőkre utalnak; és
- az internalizációs előnyöket, amelyek a vállalat kapacitásából származnak, a vállalat belső irányítási és koordinációs képességeiből adódó előnyök.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p3 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p3)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p3)
A közgazdasági elméletek használhatóságának a legfontosabb korlátja a társadalmi kapcsolatok figyelmen kívül hagyása, valamint az, hogy ezek az elméletek nem mondanak semmit a kisvállalatokról (Johanson–Mattson 1988, Gemser et al. 2004).
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p4 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p4)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p4)
A manapság is igen népszerű graduális elmélet a nemzetközivé válást egy lineáris és szekvenciális, szakaszokból álló folyamatnak tekinti. Ennek a felfogásnak is két megközelítése terjedt el, az Uppsala-modell (Johanson–Vahlne 1977) és az innovációval kapcsolatos nemzetköziesedési modell (I-modell) (Cavusgil 1980, Reid 1981). Az Uppsala-modell a nemzetköziesedést egy fokozatos tanulási folyamatként fogja fel és a nemzetközivé válás fókuszába a fokozatosan megszerzett tapasztalatokat helyezi, amely révén a vállalat a fizikai távolság mellett a pszichológiai távolságot is csökkenteni tudja (Johanson–Vahlne 1977). Az összegyűjtött tudás integrálásával, a külföldi piacokon szerzett tapasztalatokból, a vállalat javítja a döntéshozatali folyamatát. A nemzetközivé válás tehát döntések sorozatának eredménye.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p5 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p5)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p5)
Az Uppsala-modell kisvállalati alkalmazása szerint egy tipikus MKKV négy különálló szakaszon halad át a nemzetköziesedési folyamata során (Johanson és Wiedersheim-Paul 1975):
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p6 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p6)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p6)
- szakasz: az időszakos export;
- szakasz: az ügynökökön keresztüli export;
- szakasz: a külföldi értékesítés helyi vállalatokkal kötött tudásmegállapodásokon keresztül, például licence vagy franchise révén;
- szakasz: a közvetlen külföldi befektetés a külföldi piacon.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p7 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p7)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p7)
Ez a fokozatos nemzetköziesedés minimalizálja a vállalt kockázatot és az egyes szakaszokhoz szükséges beruházási összegeket, lehetővé téve a tanulást és a tapasztalatszerzést a további terjeszkedés előtt. Az Uppsala-modell második fő hozzájárulása a nemzetköziesedési területhez a pszichológiai távolsághoz köthető. Ez a kulturális és nyelvi különbségekre utal, amelyek az információáramlást és a döntéshozatalt befolyásolják a nemzetközi tranzakciók során. Ennek megfelelően a vállalatok először a kulturális szempontból közel álló, szomszédos országokba terjeszkednek, majd később merészkednek a távolabbi területekre. Johanson és Vahlne (1977) azzal érvel, hogy a nemzetközi tapasztalatok növekedésével az MKKV-kat az új külföldi területektől elválasztó pszichológiai távolság csökken. Ez a csökkenés teret ad a szélesebb körű fejlődésnek, növekedésnek és a kiszolgált országok által kínált lehetőségek teljesebb kihasználásának.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p8 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p8)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p8)
Az újabb kutatások azonban azt mutatják, hogy a vállalatok nem feltétlenül követnek ilyen következetes mintát nemzetközivé válásuk folyamatában, mint ami az Uppsala-modellből következne (Benito–Welch 1994). Lu és Beamish (2001) kiemeli „az újdonság tanulási hatását” azon MKKV-k esetében, amelyek viszonylag fiatalon nemzetközivé válnak. Minél hamarabb válik nemzetközivé az MKKV, annál könnyebb a nemzetközi környezetben való tanulás, annál gyorsabb a vállalat növekedése. Egyes vállalatok közvetlenül leányvállalatok révén jönnek létre, más szervezetek „átugorhatnak” vagy megkerülhetnek bizonyos köztes szakaszokat, például a közvetlen exporttól a leányvállalatok létrehozásáig (Wolff–Pett 2000). De arra is találunk példát, hogy egyes vállalkozások megállítják a nemzetközivé válás folyamatát, mielőtt elérnék az utolsó szakaszt (Gankema et al. 2000).
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p9 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p9)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p9)
Az MKKV-k a nemzetközivé válás más, kevesebb erőforrást igénylő és kevesebb kockázattal járó formáit is fontolóra vehetik. A globális értékláncokba (GVC-kbe) való integráció jó lehetőséget teremt a nemzeti határokon túli piacokhoz való hozzáférés nehézségeinek leküzdésére (Del Prete–Rungi 2015). Az MKKV-k a köztes termékek exportálásával csatlakozhatnak a globális értékláncokhoz áruk vagy szolgáltatások közvetlen értékesítésével (közvetlen részvétel), vagy egy helyi vállalat vagy multinacionális vállalat inputanyaggal való ellátásával, mely a közvetett export (közvetett határidős részvétel). A GVC-kbe való integráció ezen formái nem feltétlenül zárják ki egymást. Egyes MKKV-k közvetlenül és közvetve is exportálnak, ami rávilágít a nemzetköziesedés lehetséges formáinak kiegészítő jellegére (Nguyen et al. 2012). A mikro-, kis- és középvállalkozásoknak két módon van lehetőségük a globális értékláncokban való részvételre. Először is, közvetlenül részt vehetnek a GVC-kben azáltal, hogy saját termelési folyamataik alapanyagaként termékeket importálnak. A részvételnek ezt a formáját közvetlen utólagos részvételnek nevezik. Másodszor, a KKV-k részt vehetnek a GVC-kben azáltal, hogy importált alapanyagokat felhasználó helyi vállalkozásoktól szereznek be termékeket.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p10 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p10)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p10)
Az internet és az online megoldások széles körű elterjedésével párhuzamosan megjelentek a globálisnak született (born global) vállalatok is, amelyek nem mennek végig a nemzetköziesedés lépcsőfokain, hanem már az alapítástól kezdve egyszerre több ország piacán vannak jelen (Rennie 1993). A globálisnak született vállalatok jelenléte leginkább az információtechnológia területén érhető tetten, ahol az érintett vállalatok jellemzően az alapítást követő három éven belül kilépnek a nemzetközi piacra, és bevételeik legalább 25%-át onnan teremtik elő (Knight 2001).
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p11 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p11)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p11)
A technológiai fejlődés eredményeként, a digitalizáció révén az elektronikus, platformalapú kereskedelem lehetővé teszi az MKKV-k számára, hogy globális rálátással rendelkezzenek a piacokra, hogy hozzáférjenek fontos piaci információkhoz és piacra jussanak a digitalizációt megelőző időszakhoz képest akár jóval alacsonyabb költségek mellett (Lendle–Olarreaga 2017). A digitális technológiák a költségek csökkentésén kívül közvetve más módon is fokozhatják az MKKV-k nemzetközi jelenlétét. A kisvállalkozások méretnövelése, beleértve a „born global” jelenséget, amelyet néha „mikromultiként” emlegetnek, az egyik kiemelt módja annak, hogy az MKKV-k beléphessenek a nemzetközi piacokra és értékláncokba (Cusolito et al. 2016). A mikromultinacionális vállalatoknak a korábbiakhoz képest sokkal kisebb kritikus méret szükséges, hogy a külföldi terjeszkedés útjára lépjenek (OECD 2018).
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p12 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p12)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p12)
Az innovációs nemzetköziesedési modell (I-modell) a nemzetközivé válást egy olyan folyamatként fogja fel, amelynek szakaszai megegyeznek az új termékek bevezetésének szakaszaival. A modell minden egyes szakaszt innovációként fog fel. Lim és szerzőtársai (1991) ötszakaszos modellje egy jó példa erre a megközelítésre:
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p13 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p13)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p13)
- szakasz: a figyelmen kívül hagyás. A vállalat egyáltalán nem foglalkozik az export lehetőségével.
- szakasz: a felismerés. A vállalat az exportban lehetőséget lát, de nem tesz lépéseket a lehetőségek kihasználása érdekében.
- szakasz: exportérdeklődés. A vállalat menedzsmentje az exportot a vállalat stratégiai céljainak megvalósításához szükségesnek látja, információt gyűjt az exportlehetőségekről.
- szakasz: próbaexport. Az összegyűjtött információk alapján a vállalat dönteni készül, hogy nemzetköziesedjen-e vagy sem. A próbaexport arra szolgál, hogy a végső elkötelezettség előtt még további információt gyűjtsön a külpiacról, a gyakorlati problémákról.
- szakasz: adoptálás. A vállalat menedzsmentje teljes mértékben elkötelezett a nemzetköziesedés irányába.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p14 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p14)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p14)
Az ehhez a perspektívához kapcsolódó modellek nagyon közel maradnak az Uppsala-modellhez; konzisztensek a két nagy alapelvvel, amelyek szerint a szervezetek fokozatosan nemzetköziesednek, ahogyan a külföldi piacokon szerzett tapasztalatok révén csökkentik a pszichológiai távolságot az anyaország és a nemzetköziesedés célországa között.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p15 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p15)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p15)
A hálózati megközelítés az uppsalai iskolából fejlődött ki. Johanson és Vahlne (1990) korábbi modelljét újravizsgálva tapasztalták, hogy a nemzetköziesedés a vállalat hálózatban elfoglalt helyétől is függ. A pénzügyi, technológiai és kereskedelmi, know-how kapcsolatok kialakítása a hálózat többi partnerével lehetővé teszi a vállalatok számára, hogy fokozatosan kiterjesszék kapcsolataikat és tevékenységüket saját területükről egészen a nemzetközivé válásig. Ebben partnerek lehetnek nem csupán a beszállítók, vásárlók, hanem kormányzati szervek, egyetemek, kutatóközpontok is. A kapcsolatok révén a nemzetközi tapasztalatok hiánya kompenzálható. Így Johanson és Mattson (1988) a nemzetközivé válást egy kumulatív folyamatnak tekintik, amelyben a kapcsolatokat kialakítják, fejlesztik és folyamatosan fenntartják a vállalat céljainak elérése érdekében.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p16 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p16)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p16)
Az egyes elméletek önmagukban nem képesek átfogó képet nyújtani az MKKV-k nemzetköziesedési összetettségéről. Ezért számos kutató a megközelítések kombinációját használta a nemzetköziesedés magyarázathoz (Bell et al. 2003, Coviello–Munro 1997). Laghzaoui (2011) az erőforrás- és kompetenciaalapú megközelítést tekinti az elméletek közös nevezőjének, az elméletek összekötését, az elméletek hozzájárulásainak egységesítését és az MKKV-k nemzetközivé válásának magyarázatát lehetővé tévő megközelítésnek. Mint azt a 4. fejezetben bemutattuk, a stratégiai erőforrások ritka, tartós, sajátos, nehezen átadható és nehezen másolható erőforrások (Amit–Schoemaker 1993).
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p17 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p17)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p17)
A nemzetközivé válás folyamata során az erőforrások és kompetenciák az összekötő tényezők, hiszen a nemzetközivé válás szükségessé teszi a vállalat erőforrásainak és kompetenciáinak mobilizálását belső és külső szinteken egyaránt. Azok az MKKV-k, amelyek megfelelő ismeretekkel rendelkeznek a nemzetközi piacokról, vagy e tudás elsajátításának és tanulásának hatékonyságával, „át tudják lépni” a nemzetköziesedés köztes szakaszait (Gankema et al. 2000). A vezetői erőforrások, a pénzügyi és a technológiai erőforrások különösen fontosnak tűnnek a külföldi piacokon rejlő lehetőségek felismeréséhez és követéséhez. A hálózatokban kialakított kapcsolatok is nagy jelentőséggel bírnak az információ megszerzése vagy más erőforrásokhoz való hozzáférés szempontjából. Lehetővé teszik a külföldi partnerekkel való kapcsolattartást, ami az MKKV-kat a tevékenységük nemzetközivé válásához vezeti. A szakaszos megközelítések által elfogadott központi magyarázó tényező a külföldi piacokon szerzett tapasztalatokból szerzett tudás. Ez lehetővé teszi a pszichológiai távolság csökkenését és ezáltal az új piacok felé való terjeszkedést. Az erőforrások és kompetenciák koncepciója szerint az előnyök a vállalat által ellenőrzött megfogható erőforrások. A társadalmi kapcsolatok a hálózati megközelítésen belül kaptak kiemelt szerepet. A magasan specializált és átruházható (tehát nem túlságosan stratégiai) erőforrások birtoklása elengedhetetlen a hálózatokban való létezéshez (Vesalainen et al. 1999). Ugyanakkor a hálózatosodás nemcsak a hálózatok, hanem a vállalatok és a vállalatok közötti kapcsolatokat is jelenti; ezeket az erőforrásokat csak akkor lehet teljes mértékben kiaknázni, ha az MKKV jelentős hálózatépítési kapacitással rendelkezik. Az erőforrások és a kompetenciák szemszögéből a hálózatokban kialakított kapcsolatok immateriális erőforrásnak tekinthetőek.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p18 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p18)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__159/#m1107kgem_157_p18)
Mindezek az elméleti megközelítések, amelyek magyarázzák az MKKV-k nemzetközivé válásának dinamikus folyamatát, implicit vagy explicit módon az erőforrások és a kompetenciák fogalmán alapulnak. A nemzetközivé válás folyamata tehát a különféle erőforrások és az MKKV-k által ellenőrzött kompetenciák kombinációjának a függvénye (Laghzaoui 2011).
1 A fejezet során nagymértékben támaszkodtunk Laghzaoui (2011) munkájára.