8.1. DIGITALIZÁCIÓ ALAPFOGALMAI
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p1 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p1)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p1)
Az információs rendszer alatt olyan formalizált (nem feltétlenül számítógépes) rendszert értünk, amelyik ellátja a különböző forrásokból származó adatok kezelését (összegyűjtés, szerkesztés, hozzáférés, összekapcsolás, lekérdezés, továbbítás, archiválás és megsemmisítés), és azok feldolgozása (szűrés, rendezés, átalakítás, származtatás, ábrázolás, megosztás és publikálás) során keletkezett információkat tárolja és szolgáltatja a felhasználók számára. A vállalati információs rendszerek mindettől annyiban különböznek, hogy az adatok forrásai az üzleti folyamatok, a felhasználói pedig a vállalati szervezet tagjai (Kacsukné–Kiss 2007). Noha egy kisvállalat információs rendszere lehet esetleg teljesen manuális is, a digitalizáció első lépése mindenképpen az adatfeldolgozás számítógépesítése. Kiemelendő azonban, hogy egy vállalati információs rendszer alatt nem csupán az informatikai támogatást értjük, hanem ide tartozik a telekommunikáció is. Továbbá részét képezik maguk a felhasználók is, hiszen nélkülük semmilyen szociotechnikai rendszer nem lehet működőképes.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p2 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p2)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p2)
Az IT-részleg a 20. századi időkben a pénzügyi, műszaki osztály alá rendelt tevékenységcsoportként helyezkedett el a vállalati szerkezetben. Ez mutatta a vállalati startégiához való viszonyát is, amely jellemzően kiszolgáló, követő és támogató helyzetet jelentett. A technológiai fejlődés és IT-penetráció eredményeként, az informatikai eszközök és megoldások popularizálódása révén a vállalat számára az informatika a mindennapjai részévé vált. A vállalat versenyben való megmaradásának egyik alappillére lett a folyamatainak informatikai támogatása. E támogatás fontossága akár a vállalati stratégia alakításának meghatározó szeplőjévé is teheti az IT-részleget. A stratégia alakítása, a stratégiának megfelelő döntéshozatal a vállalati folyamatok során keletkező adatok elemzéséből, adatvezérelt, technológiavezérelt módon történhet. Ehhez természetesen a vállalati digitalizáció bizonyos szintje szükséges, melynek kereteit mutatja a 8.1. ábra.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_fig_25 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_fig_25)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_fig_25)
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p5 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p5)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p5)
A vállalati döntéshozást támogató általános információs rendszer ötkomponensű keretét láthatjuk az ábrán. A számítógépes oldal (hardver és szoftver), valamint az alkalmazói oldal (folyamatok és emberek) között az adatok teremtenek kapcsolatot. Ez alapján mondhatjuk, hogy a vállalati informatikai megoldások (digitalizációs folyamatok) bevezetéséhez és alkalmazásához ezen öt komponens mindegyikének megvalósítása szükséges. Ez egyúttal arra is felhívja a figyelmet, hogy a megvalósítás szintje nagymértékben függ az ezen elemekhez szükséges kompetenciaterületek aktuális szintjétől. Ez a gondolat teremti meg a kapcsolatot a vállalati kompetenciák területével, a vállalat versenyképességével. Ennek segítségével az Ember komponens a Humán tőke pillérben vizsgált kompetenciaterületekkel, a Folyamatok komponens a Stratégia, Döntéshozatal, Termelés pillérekben vizsgált kompetenciákkal áll szorosabb kapcsolatban. Így a vállalati digitalizáció megvalósulását az ezen kompetenciaterületeken elért eredmények alapvetően befolyásolják. Az információintenzív működés (termék) esetén a versenyképességre gyakorolt hatás jelentősebb, továbbá a digitalizációt támogató vállalati kompetenciák is mélyebbek. Vagyis a digitalizáció előrehaladása nagymértékben függ a vállalat Termék pillérben összegyűjtött kompetenciaterületeitől. Az előzőek alapján kijelenthetjük, hogy az IT kulcs-kompetenciaterületként történő alkalmazása nem fedi a teljes valóság, lévén a vállalati egyéb kompetenciák nagymértékben kihatnak az IT-fejlesztésekre, -megvalósításokra.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p6 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p6)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p6)
Egy lépéssel közelebb lépve a 8.2. ábrán láthatjuk, hogy a vállalaton belüli működési területeket Porter modellje alapján két nagy csoportba oszthatjuk: elsődleges és támogató tevékenységek. Az elsődleges tevékenységek a vállalat transzformációs, értékteremtő folyamatait tartalmazzák, amelyek megvalósítása a vállalat létére alapvetően kihat. Ugyanakkor ezen tevékenységek optimális működtetéséhez szükségesek a támogató tevékenységek is, amelyek némelyike a vállalati keretből kiszervezhető, amennyiben így hatékonyságjavulás érhető el.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p7 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p7)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p7)
A könyvben bemutatott Magyar Kisvállalati Versenyképességi Index (KVI) alapstruktúráját alkotó pillérek és Porter modelljében megjelenő tevékenységek között számos helyen kapcsolatot azonosíthatunk. A gyártási (Humán tőke, Termék, Termelés pillérek) csoport kompetenciaterületei a porteri emberi erőforrás, termelés, termék- és technológiafejlesztés támogató és elsődleges tevékenységekkel rokonítható. Az értékesítési (Marketing, Online jelenlét pillérek) csoport esetében az értékesítés, marketing, szolgáltatások tevékenységekkel találunk kapcsolódást. A piaci orientáció (Hazai piac, Együttműködés, Nemzetköziesedés pillérek) csoport a porteri modell logisztikai és beszerzési tevékenységhalmazaihoz kapcsolódik. Végezetül a stratégiai döntéshozás (Stratégia, Adminisztratív rutinok pillérek) a Porter-féle modellhez, annak burkolójaként, a támogató és elsődleges tevékenységek céljaként értelmezett profit maximalizálásához szükséges karmesteri tevékenység irányítójaként illeszkedik.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p8 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p8)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p8)
Digitalizációs szempontból ezen tevékenységek egységes működését a köztük meglévő kommunikációs kapcsolat, azaz az információáramlás minősége határozza meg. Az információáramlást IT-eszközök alkalmazásával, vagyis a digitalizációs szint emelésével javíthatja a vállalat. Az integrált, moduláris felépítésű rendszerek lehetővé teszik mind az elsődleges, mind a támogató tevékenységek egységes rendszerben történő kezelését, a megvalósíthatóság skálázását. Ezen skálázás a vállalat aktuális helyzete alapján széles keretek között valósítható meg. Ez egyfajta portfóliókezelést igényel, amely az IT-megoldások, digitalizációs lehetőségek közötti választást jelenti. Ezt a választást, azaz a portfólió szerkezetét a vállalat fejlettségi állapota, a kompetenciaterületeinek aktuális szintje is befolyásolja.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_fig_26 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_fig_26)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_fig_26)
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p10 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p10)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p10)
Az üzleti életben „make or buy” problémaként ismert dilemma a portfólió kialakításának alappillére lehet. A dilemma alapja a piacon megvásárolható rendszer bevezetése vagy egy új rendszer kifejlesztése közti választást jelenti. A piacon elérhető rendszerek a versenytársak számára is hozzáférhetők, ugyanakkor számos olyan funkcióval rendelkeznek, amelyek a vállalat számára nem hordoznak értéket. A piacon megvásárolt szoftverek felhasználása nagyban függ a felhasználó kompetenciáitól, így visszautalhatunk az előzőekben vizsgált öt komponenshez szükséges vállalati kompetenciákhoz. Azaz azonos IT-megvalósítást a vállalatok különböző hatékonysággal, hatásossággal képesek alkalmazni. Erre a problémára jó válasz lehet az egyedi fejlesztések használata, amelyek esetében a vállalati működésre szabott rendszerek kerülnek kialakításra. A dilemmát egyebek mellett tovább nehezíti a dobozos rendszerekkel megvásárolt folyamatmenedzsment know-how hatása a vállalati működésre, valamint az egyedi rendszerek magas ára is.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p11 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p11)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p11)
Egy összetett vállalatirányítási rendszer (ERP) segítségével a vállalati kompetenciaszintek megfelelő moduljainak alkalmazása a kiindulás első lépésének tekinthető. A könyv 4.4. fejezetében mutattuk be azt a kisvállalati versenyképességi modellt, amelyet már több fejezetben is alkalmaztunk. Ez a modell alkalmas arra is, hogy a Porter-féle értéklánc moduljai és a kisvállalati kompetencia pillérek között kapcsolatot találjunk. A modulok alkalmazásával szerzett tapasztalat a belső kompetenciák (pl. Humán erőforrás, Termék, Termelés, Marketing pillérek) javítását eredményezi, melynek révén újabb modul bevezetésére nyílhat lehetőség. A moduláris felépítés vertikális-horizontális kapcsolatait mutatja a 8.3. ábra. Horizontálisan a vállalat különböző magterületei helyezkednek el, amelyek integrált megoldás esetében egymással kapcsolatban vannak, így a köztük lévő információáramlás biztosított. Ezen együttműködés révén képesek hatékonyan támogatni a vállalat pénzügyi, beszerzési, átalakítási és értékesítési tevékenységeit. Ugyanakkor vertikálisan az egyes területek különböző információszolgáltatási kötelezettségét is támogatják. Az információkhoz való hozzájutás nagymértékben függ a hozzáférés szintjétől, amely lehet stratégiai, menedzseri (taktikai) és operatív. Operatív szinten a napi tevékenységekkel kapcsolatos információk lekérdezésére van lehetőség, amelyek jellemzően tranzakcióadatok (TPS) listájával, alapszintű elemzésével keletkeznek. Taktikai szinten a vállalati stratégiát támogató tevékenységekkel összefüggő magasabb elemzési szintet képviselő információk kigyűjtése a cél, melyet a menedzseri információs rendszerek (MIS) segítségével van lehetőség megtenni. Az ezen a szinten meghozott döntéseket a döntéstámogató (DSS) rendszerek segítségével tudja egy integrált rendszer támogatni, amely már átvezet a vertikális felosztás legmagasabb stratégai szintjére. Ezen a szinten a teljes vállalat működésével kapcsolatos, fogyasztható módon tálalt információk kezelését a felső vezetői információs rendszerek (EIS) segítségével tudja a vállalat elvégezni. Fontos megérteni, hogy a vertikális felosztás magasabb szintjeinek működését támogató megoldásokhoz szükséges információk a legalsó szinten gyűjtött adatokból származnak. Ez azt is jelenti egy vállalat esetében, hogy a kialakítást az alapokkal, azaz az adatok keletkeztetését végző operatív szinttel kell elkezdeni.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p12 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p12)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p12)
A 21. század elejére már kialakultak azok a szabványos vállalati informatikai megoldások, amelyek akár szolgáltatás formában is rendelkezésre állnak, ezáltal szükségtelenné téve a vállalaton belüli rendszerfejlesztéseket. Egy MKKV esetén a támogató funkciók információs rendszerei mindig ilyen standard megoldások, amelyeknél a költséghatékonyság, az illeszthetőség és a terméktámogatás minősége a legfőbb szempont. A gyártó támogatására nemcsak akkor van szükség, ha változnak az iparági szabályozások, hanem ezeknek a rendszereknek tudniuk kell követni a vállalat növekedését. Egy vállalatirányítási (ERP) rendszer választása hosszú távú döntés, melyre hatással vannak a vállalat partnerei is, hiszen az ellátási láncok kialakításának első lépése a vállalati rendszerek kommunikációs csatolófelületeinek a kialakítása. Ha viszont egy vállalat információintenzív terméket vagy szolgáltatást állít elő, akkor a versenyelőnyét általában egy speciális, egyedi, gyakran saját fejlesztésű gyártórendszer biztosítja. Éppen ezért a vállalati és az informatikai stratégiának kéz a kézben kell járnia. Pontosan látni kell, hogy az információs rendszer mely részei fejőstehenek, amelyeket csak olcsón és biztonságosan kell üzemeltetni, és mely részei jövőbeli csillagok, amelyek a vállalat versenyelőnyét biztosítják.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p13 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p13)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p13)
Egy információs rendszer tehát mindig információs terméket vagy szolgáltatást valósít meg. A digitalizáció a vállalatok döntéshozatali folyamatait támogatja azáltal, hogy az üzlet és a piac aktuális állapotába egy absztrakt adatvetületen keresztül enged betekintést. Ezek az intelligens eszközök és megoldások egyre inkább döntéshozói feladatokat is képesek lesznek ellátni, nem csak a hagyományos döntéstámogatói szerepüket betölteni. Gondoljunk csak a tőzsdei kereskedőrobotok elterjedésére vagy az önvezető autókra. Az információs rendszerek azonban nemcsak a vállalat belső működésére vannak hatással, hanem egyre inkább nélkülözhetetlen interfészek is a külvilág felé. A digitalizációnak köszönhetően új üzleti megoldások születhettek, mint a home office vagy az elektronikus számlázás. A robotizáció ezzel szemben a fizikai munka kiváltását teszi lehetővé. Az automatizáció rövid távon az emberierőforrás-igényes üzleti folyamatok támogatását, hosszabb távon azok kiváltását célozza. Az információs termékek tehát a vállalat információs vagyonának felhasználásával készülnek, és létrehozásukhoz ugyanúgy erőforrásokra van szükség, mint a hagyományos termékek esetében. Van azonban néhány olyan jellegzetességük, ami a menedzselésükhöz feltétlenül szükséges, illetve azt megkülönböztethetővé teszi. Elsősorban is egyedileg azonosíthatók nemcsak a végtermékek, hanem azok előzetes és javított verziói is. Ez éppúgy alapvető feltétele a visszakereshetőségüknek, mint a rögzítettségük. Mivel több (külső és belső) felhasználó számára készülnek, ezért elengedhetetlen, hogy szabványosak legyenek. A leghasznosabb tulajdonságuk, hogy korlátlanul másolhatók, ami némiképp megnehezíti a kezelésüket. Történetileg a digitalizáció egy következő szintje, amikor tartalomvédelmi módszerekkel (digitális jog, blokklánc) mindez korlátozhatóvá válik.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_fig_27 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_fig_27)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_fig_27)
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p16 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p16)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p16)
A vállalati információs termékek legtöbbje belső piacra készül, azaz különböző funkcionális területek a megrendelői. Bár közvetlenül ritkán épülnek be a végtermékbe, a Porter-féle modell szerint mégis fontos és nélkülözhetetlen részei a vállalati értékláncnak. Hiszen az egymáshoz kapcsolódó alaptevékenységeknek nemcsak a rajtuk áthaladó anyagok értékét, hanem az információ értékét is növelniük kell, szemben azok előállítási költségeivel. Egy vállalati információs terméknek legalább annyi hasznot kell hajtania, mint amennyibe annak megszerzése, tárolása és feldolgozása kerül (Dobay 1997).
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p17 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p17)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p17)
A digitális közgazdaságtan is elsősorban a digitális technológia költségoldalával foglalkozik. Azt vizsgálja, hogy az információs termékek alacsonyabb és szinte már eltűnő visszakeresési, sokszorosítási, továbbítási, követési és ellenőrizhetőség költségei miként hatnak a hagyományos közgazdasági modellekre. Mivel ezek a lehetőségek mára már minden vállalat számára akár szolgáltatások formájában is elérhetők, ezért az igazán érdekes kérdés az, hogy a költség- és időcsökkentés következtében felszabadult erőforrásokat a vállalatok miként tudják rugalmasságuk és versenyképességük javítására felhasználni. Amire közismerten nagy szükségük van, hiszen a továbbítási költségek drasztikus csökkenésének egyik első folyománya volt a földrajzi határok és távolságok adta biztonságos távolság eltűnése.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p18 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p18)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p18)
Az információ-visszakeresés esetében a sebességnövekedési hatás sokkal lényegesebb, mint a költségcsökkenés. Ezzel ugyanis lerövidülhetnek az üzleti ciklusok, egyszerűbbé válhat a munkaerő-toborzás, lehetőség nyílik a testre szabott árazásra és zökkenőmentesebb lehet a beszerzés. Mindezek makroszinten az árak és a munkanélküliség csökkenését is eredményezhetik. Ha a gazdaságot mint hálózatot tekintjük, akkor a személyes információmegosztás és az ajánlórendszerek aszimmetrikus torzító hatásaként a hálózat egyes elemei sokkal inkább kiemelkednek a többiek közül. Ez a versenytorzító hatás végeredményben pedig a változatosság ellen, de a méretgazdaságosság irányában hat. A keresési költségek csökkenése kiszélesíti a döntési horizontot. Így aztán megfelelő döntéstámogatási eszközök segítségével a kereslet és a kínálat egymásra találása is magasabb minőséget eredményezhet akár a kereskedelemben, akár a munkaerőpiacon. A sokszorosítási, továbbítási és követési költségek változása leginkább a marketingtevékenységek átrendeződését hozta magával. A digitális értékesítési és promóciós csatornák mellett megjelentek a márkaépítés digitális módszerei is. Azáltal pedig, hogy az ellenőrizhetőség is bekerült a fogyasztók értékvilágába és eszköztárába, vállalati stratégia szintjén is kiemelt fontosságúvá vált a digitális reputáció kialakítása és megőrzése.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p19 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p19)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__113/#m1107kgem_111_p19)
A digitalizáció gazdasági hatásait négy szinten érdemes megvizsgálni: országos, regionális, vállalati, illetve fogyasztó szinten (Goldfarb–Tucker 2019). Noha egy kisvállalatot mindegyik szint közvetlenül érint, mégis a vállalati szintű hatások a legmarkánsabbak. A különféle digitális érettségi modellek mind azon a feltételezésen alapulnak, hogy egyfajta pozitív kapcsolat mutatható ki a digitális technológiához való alkalmazkodás és a vállalati termelékenység között. Azonban ezt a kapcsolatot különféle tényezők erősen árnyalják. A kapcsolat erősségét elsősorban a szervezeti változások, készségek, földrajzi elhelyezkedés, iparági szabályozások, a cégméret és életkor, valamint egyéb spill-over és hálózati externália hatások befolyásolják. A szerzőpáros egyik legérdekesebb megállapítása az, hogy a digitalizáció hatékony kiaknázása erősen függ a (vállalati) kultúrától.