9.2. WORST PRACTICE ÉS BEST PRACTICE
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__125/#m1107kgem_123_p1 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__125/#m1107kgem_123_p1)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__125/#m1107kgem_123_p1)
Az általános EEM-modell ismertetését követően, mielőtt rátérünk az MKKV-specialitásokra, bemutatunk egy esetet a gyakorlatból. Megfigyelhető, hogy a kutatók és oktatók a „best practice”, azaz jó gyakorlaton keresztül mutatják be egy-egy téma fontosságát, az abban foglalt megoldások hasznosságát és alkalmazhatóságának feltételrendszerét, illetve korlátait. Ezzel szakítva, nézzünk meg egy „worst practice”-t, azaz rossz példát.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__125/#m1107kgem_123_p3 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__125/#m1107kgem_123_p3)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__125/#m1107kgem_123_p3)
Worst practice
Az esetek többségében a legjobb gyakorlatról olvashatunk, olyan megoldásokról, amelynek alkalmazását érdemes megfontolni a saját szervezetünkben is. Ennek ellenére egy rossz gyakorlatot ismertetünk, mivel úgy gondoljuk, hogy a rossz példából is lehet tanulni, néha még többet is, mint a jó gyakorlatból. Az eset valós, ugyanakkor nem meglepő, hogy csak anoniman jelenhet meg a leírás.
Egy pécsi MKKV javadalmazási rendszerét ismertetjük. A vállalat több területen működik, többek között rendezvényszervezés, tanácsadás, kitelepülések megvalósítása. Az állandó alkalmazottak többsége fizikai munkás, 3-4 fő viszi a szellemi jellegű feladatokat. A több MKKV-t is magába foglaló tulajdonosi kör kihasználja a lehetőség szerint minél olcsóbb munkaerő biztosításának lehetőségeit, azaz vállalatfejlesztési pályázati pénzekből, foglalkoztatási pályázatokból, illetve a szürke megoldásokból (minimálbérre bejelentett, különbséget kézbe kapó) fizeti az alkalmazottakat. A tényleges bevétel mellett kézbe kapott összeg jól jön a dolgozóknak, ugyanakkor egy-egy kiemelt teljesítményhez kapcsolódóan jobban meg tud jelenni az aránytalan jutalmazás, továbbá jogos érdekké válik a saját haszonszerzés előnyben részesítése. Ilyen például az, hogy a jobban fizető rendezvényeket igyekeznek a tapasztaltabb munkatársak maguknak megtartani, míg a munkásabb, kevésbé látványos elemekhez kapcsolódó feladatokat inkább az újonnan a szervezethez kerülők kapják. Ennek eredményeképpen jelentős bérkülönbségek alakulnak ki, érezhető a bérfeszültség, a méltánytalanság, ami magasabb fluktuációhoz vezet a fiatalabbak között (akik például nem tudnak megfelelő állami támogatást kapni, amennyiben gyereket szeretnének vállalni idővel). Ennek révén nem tud a friss tudás beépülni a szervezet tevékenységeibe, illetve újfent elölről kell kezdeni a betanulási folyamatot, ami újabb tényleges költségekhez, illetve hatékonytalan működéshez vezet.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__125/#m1107kgem_123_p5 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__125/#m1107kgem_123_p5)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__125/#m1107kgem_123_p5)
Ennek ellenére biztosan sok az olyan kisvállalat is, amely meglepően haladó szellemiségben kezeli az emberi erőforrás ösztönzését, menedzselését. Egy 12 fős HR-tanácsadó és -szervezetfejlesztő vállalatnál például a széles körű humán erőforrás kezelésébe beletartozik a home office biztosítása, a saját kapcsolatrendszeren keresztül behozott projektek utáni jutalékok, közös szakmai utak és külföldi szakmai továbbképzési programok lehetősége, melyeket a vállalat finanszíroz a dolgozói számára. Ehhez még hozzákapcsolható az év végi komplex teljesítmény alapján meghatározott jutalom. Látható tehát, hogy vannak olyan MKKV-k is, amelyek javadalmazási/kompenzációs rendszere és humánerőforrás-menedzselési gyakorlata a bérkérdéseken túl kiterjed a nem anyagi ösztönzőkre is, mint pl. rugalmasság, szabadság, fejlődési lehetőségek, közvetlen szervezeti kultúra. Felmerülhet azonban a kérdés: vajon melyik jellemzőbb inkább a mai magyar MKKV-kra, és nemzetközi viszonylatban hol lehetne elhelyezni a hazai kisvállalatok emberierőforrás-menedzsmentgyakorlatait? Inkább a rossz, vagy inkább a jó példákból van több Magyarországon? Valamint: melyek az MKKV-k sajátosságai a nagyvállalati gyakorlatokhoz képest?