11.1. A KISVÁLLALATOK SZEREPE AZ INNOVÁCIÓS FOLYAMATOKBAN
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__148/#m1107kgem_146_p1 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__148/#m1107kgem_146_p1)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__148/#m1107kgem_146_p1)
Joseph Schumpeter korszakalkotó könyve óta tudjuk, hogy a gazdasági fejlődés kulcsa az innováció, az új termékek/szolgáltatások, új technológiák, új szervezeti innovációs és új értékesítési (marketing) módszerek kifejlesztése és bevezetése (Schumpeter 1980). A schumpeteri kreatív rombolás ugyanakkor a meglevő termékekhez, megoldásokhoz ragaszkodó szervezetek piaci pozíciót is aláássa és megrengeti a meglevő monopóliumokat. Ugyanakkor az értékteremtő innováció hozzájárulhat új monopolpozíciók létrejöttéhez (Scherer 1992). Ameddig Schumpeter korai munkájában az új és kis méretű szervezeteket tartotta az innováció hordozóinak, későbbi munkájában már a magas kutatási pénzekkel rendelkező nagyvállalatokat azonosította az innováció kulcsfontosságú szereplőiként (Schumpeter 1943).
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__148/#m1107kgem_146_p2 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__148/#m1107kgem_146_p2)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__148/#m1107kgem_146_p2)
Az innováció központi eleme a tudás. Az innovációkutatás hosszú ideig az úgynevezett kodifikált, kutatás-fejlesztés (K+F) alapú tudás előállítására helyezte a hangsúlyt (tudományos-technológiai alapú innováció, STI). Csupán a 2000-es évektől kapott nagyobb figyelmet egy másik, gyakorlati mód, amely a munkafolyamaton, a használaton és az interakciókon keresztüli tanuláson megszerzett tudásra épül (DUI) (Jensen et al. 2007). Ameddig a technológiai innovációk jellemzően STI-alapúak, a termék, szervezeti és marketinginnovációk alapja inkább a gyakorlati orientációjú DUI (Parrilli–Heras 2016). A sikeresen innováló vállalatok gyakran használják a kettő módszer kombinációját (Inzelt–Csonka 2018).
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__148/#m1107kgem_146_p3 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__148/#m1107kgem_146_p3)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__148/#m1107kgem_146_p3)
Az innováció kutatása az elmúlt évtizedekben két markáns irányt vett. Az egyik irányzat az innovációs rendszereket a földrajzi térségben országos és regionális kontextusban vizsgálja. Ez a megközelítés a tudás létrehozása mellett a tudás terjedésére, a tudástranszferre fókuszál. Az innováció résztvevői – a vállalatok, kormányzat, egyetemek, tudástranszfer-intézmények – közötti kapcsolatoktól határozzák meg az innovációs rendszerek hatékonyságát (Inzelt–Bajmócy 2013, Varga 2004).
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__148/#m1107kgem_146_p4 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__148/#m1107kgem_146_p4)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__148/#m1107kgem_146_p4)
Az innovációkutatás másik irányzata az innováció folyamatára helyezi a hangsúlyt, és fő vizsgálati egysége a vállalat. A vállalati innovációs folyamatok ugyanakkor az adott térség innovációs rendszerébe ágyazottan működnek. A klasszikus modellek az innovációt különálló, egymást követő tevékenységek sorozatának tekintik. A kiindulópont az az új technológiai eredményekhez vezető alapkutatás (technológiai nyomás) vagy pedig a piaci kereslet (keresletszívás), amit a fejlesztés, a gyártás, a marketing és az értékesítés követ (Rothwell 1994). Ameddig a technológia nyomásos modell az 1950-es, a keresletszívásos modell az 1960-as évekre volt jellemző. A későbbiekben az integrált, a kereslet és a kínálat hatásait integráló és az egyes tevékenységek esetében visszacsatolást megengedő modellek terjedtek el. Az elmúlt évtizedben pedig a korábban jellemző zárt, az innovációt csak a vállalat keretén belül felfogó lineáris modellekkel leírható gyakorlat helyett a nyitott modellek többszörös visszacsatolási megoldásai váltak meghatározóvá (Tidd 2006). Az innováció szereplői akarva-akaratlanul kénytelenek együttműködni más szereplőkkel, esetleg versenytársakkal is. Ez fokozottan igaz a kisvállalatokra, amelyek egyenként képtelenek a teljes innovációs folyamat végigvitelére.