2.1.1. KISVÁLLALATOK AZ 1980-AS ÉVEKIG – A HATÉKONYTALAN KISVÁLLALATTÓL A „KICSI SZÉP” FELFOGÁSIG
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__22/#m1107kgem_20_p1 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__22/#m1107kgem_20_p1)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__22/#m1107kgem_20_p1)
Hosszú ideig meghatározó volt az a szemlélet, amely a gazdasági szervezetek közül a nagyvállalatokat tekintette a növekedés és a fejlődés elsődleges, meghatározó szereplőinek. A nagyvállalatok fölényének ez a felfogása egészen Adam Smithig megy vissza. Smith példája a munkamegosztáson alapuló tűgyárról a nagybani tömegtermelés előnyét domborítja ki (Smith 1959). A hatékonyság, a tömegtermelés skálahozadéka, az innovációkat megalapozó kutatási-fejlesztés (K+F) letéteményeseinek a nagyvállalatokat tartották olyan jeles közgazdászok is, mint Marx (1961), Marshall (1920)1 vagy Schumpeter (1943). A nagyvállalatok domináns szerepéről vallott felfogás leginkább Galbraith (1970) sokat idézett művében kristályosodott ki, amelyben a kisvállalatokat idejétmúlt gazdasági szervezetnek tekintette, akik elvéreznek a nagyokkal szemben a piaci versenyben (Audretsch 2015, Acs 1999). Az 1950–1960-as években a fejlett országok gazdaságpolitikájának a középpontjában az állt, hogy hogyan lehet a nagyvállalatok hatékonyságát megőrizni, ugyanakkor megakadályozni, hogy monopolhelyzetükkel visszaéljenek (Bator 1958). Az USA ismert kisvállalati ügynöksége, a „Small Business Administration” 1953-ban elsősorban azért jött létre, hogy támogassa és megvédje a kisvállalatokat a nagyvállalatok erőfölényétől.2
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__22/#m1107kgem_20_p2 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__22/#m1107kgem_20_p2)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__22/#m1107kgem_20_p2)
A kisvállalatokról alkotott, nem túl kedvező kép az 1970-es évek két olajválsága nyomán kezdett megváltozni, amikor főleg a szén, az acélipari nagyvállalatok domináns pozíciója megremegett. A specializált technológiát használó, stabil input árakra és bérekre építő, nagybani termelés helyett előtérbe kerültek a rugalmasabb, alacsonyabb termelési volumennél is gazdaságos technológiák és az ezeket alkalmazó kisebb szervezetek (Piore–Sabel 1984). Részben a technológiaváltással összefüggésben, részben pedig a nagyipari elbocsátások nyomán a vállalkozásalapítási kedv is megélénkült. Ameddig az 1970-es évekig a kisvállalatok hozzáadott értéke csökkent a fejlett országokban, ez a trend az 1980-as években megfordult. Az átlagos vállalatméret visszaeséséhez hozzájárult a kisebb vállalatmérettel jellemezhető szolgáltatási szektor térnyerése is (Acs 1992). A foglalkoztatottsági mutatók is a kisvállalatok előretörését jelezték, mint azt David Birch kimutatta az USA-ban (Birch 1987). Az innovációra fordított kutatási pénzek esetében a kisvállalatokat 2,5–20-szor hatékonyabbnak találták, amíg a befektetett tőke után a kisvállalati tulajdonosok 25%-kal több profitot kasszíroztak (Drucker 1985). A kisvállalatok láthatóan fontos szerepet töltöttek be az 1990-es évek gazdasági fellendülésében úgy is, mint a változások ügynökei (Acs 1999). Az úttörő technológiák kifejlesztési igénye és a nagyvállalatok szervezeti változtatásai, a szervezeti laposodás, a kiszervezés is a kisebb méretű vállalatoknak kedvezett (Phillips 1991).
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__22/#m1107kgem_20_p3 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__22/#m1107kgem_20_p3)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__22/#m1107kgem_20_p3)
Hasonlóan a tudományhoz, a legkülönfélébb ideológiával rendelkező politikai pártok és politikusok a legkülönbözőbb országokból váltak hirtelen a vállalkozások és kisvállalatok szószólóivá. Az 1990-es évekre a kormányzatok számos módon támogatták a vállalkozások alapítását és a meglevő kisebb szervezeteket is. Kiszélesedett azoknak az állami eszközöknek a köre is, amelyek a kisvállalati szférát segítették; direkt, célzott támogatások és indirekt, környezetet befolyásoló ösztönzők egyaránt elterjedtek a fejlett világ országaiban is (Lundström–Stevenson 2005, Dennis 2011).
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__22/#m1107kgem_20_p4 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__22/#m1107kgem_20_p4)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__22/#m1107kgem_20_p4)
A megváltozott gondolkodásmódot fejezi ki Schumacher híres könyve, A kicsi szép (Schumacher 1991)3 is, amelyben a szerző azt fejti ki, hogy a tömegtermelést, a bürokratizálódást, a fokozódó centralizációt és a nagyvállalatok tisztán rövid távú nyereségközpontú érdekeit fel kell váltania egy alternatív, ökológiai és humán szempontokat figyelembe vevő gazdasági rendnek. A kisvállalatok pedig demokratikusabbak és figyelmesebbek a társadalom igényeire, mint a nagy multinacionális óriások, amelyek ráadásul a termelésük következtében felmerülő környezeti károkkal is kevesebbet törődnek.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__22/#m1107kgem_20_p5 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__22/#m1107kgem_20_p5)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__22/#m1107kgem_20_p5)
A kisvállalatok megújulását inkább több tényező együttes változásával, semmint egy vagy néhány kiváltó okkal magyarázhatjuk. Bizonyosan szerepet játszott ebben a fejlett piacgazdaságokban az 1970-es évektől megindult dereguláció és privatizáció is. A megváltozott ideológiát jól jellemzik Margaret Thatcher, az Egyesült Királyság volt miniszterelnökének szavai, aki szerint minél szabadabb egy társadalom, annál több kisvállalat lesz benne. Hasonló ideológiát vallott a Reagan-kormányzat is az USA-ban.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__22/#m1107kgem_20_p6 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__22/#m1107kgem_20_p6)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__22/#m1107kgem_20_p6)
A kisvállalatok térnyerésének okait Brock és Evans (1989), Acs és Audretsch (1993) és Audretsch (2003) alapján az alábbiakban foglalhatjuk össze:
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__22/#m1107kgem_20_p7 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__22/#m1107kgem_20_p7)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__22/#m1107kgem_20_p7)
- A technológiai fejlődés következtében a feldolgozóipar esetében csökkent a nagybani termelés, a skálahozadék előnye. Az újabb technológiák kisebb méretben is gazdaságosaknak bizonyultak.
- A növekvő globalizáció miatt megnőtt a külföldi vállalatok támasztotta verseny és a piaci bizonytalanság is fokozódott. Ez a rugalmasabb, kisebb méretű szervezeteket hozta relatíve kedvezőbb helyzetbe.
- Az 1970–1980-as években a világgazdasági válság következtében jelentősen megnőtt a munkanélküliség, ez pedig növelte a „kényszervállalkozók” számát, akik számos új, többségében egyszemélyes, mikroméretű szervezetet hoztak létre.
- A munkaerő összetételének a változása, a nők, a bevándorlók, a fiatalok és az idősebb korosztály magasabb részvétele inkább a rugalmasabb kisebb szervezeteknek kedvezett.
- Ahogyan a gazdaság fejlődik és a társadalom gazdagabb lesz, úgy költik a társadalom tagjai jövedelmük egyre nagyobb részét specializált, kis szériában előállított vagy egyedi termékekre. A fogyasztói igények változása a standardizált tömegtermékektől az egyedibb, személyesebb termékek felé a réspiacokon tevékenykedő kisebb termelőknek kedvezett.
- A gazdasági fejlődés következtében a gazdaságon belül strukturális átrendeződések zajlanak, amelyek során a szolgáltatási szektor térnyerése figyelhető meg a termelő szektorok rovására. A szolgáltató szektorok pedig hagyományosan a kisvállalatok által domináltak, ahol a rugalmasság, a személyes kapcsolatok és az egyéni igényeket is kielégítő kiszolgálás állnak a középpontban.
- A fejlett világ országaiban az 1980-as években beinduló dereguláció és privatizáció elősegítette az új és kisebb szervezetek piacra lépését olyan területeken is, amelyek korábban zártak és védettek voltak.
- Az 1980-as években a nagyvállalatok a változó körülményekhez illeszkedve szervezeti átalakításokat hajtottak végre. Ezek lényege, hogy kisebb, rugalmasabb, olcsóbb legyen a szervezet fenntartása. Így a termelés egy részét a nagyvállalatok immár nem saját szervezeti kereteken belül, hanem bedolgozókkal vagy bérmunkában végeztették. A lapos szervezeti struktúra kialakítása, a termelés részfolyamatainak a kiszervezése a kisebb vállalatokat hozta kedvezőbb helyzetbe.
- A tudásintenzív iparágak esetében a kisebb méretű szervezetek előnyben vannak a bürokratikus szabályokkal terheltebben működő nagyvállalatokkal szemben. Az új, jellemzően kisebb szervezetek könnyebben vezetnek be új termékeket, technológiákat, mert a kötődésük a meglevő eszközökhöz, gyakorlatokhoz kicsi.
- A kormányzati politikában is változás ment végbe, ami elősegítette a kisvállalati szektor további erősödését. Az állami eszközök sok esetben a vállalatalapítást segítették elő, a kisvállalatokat kompenzálni igyekeztek a nagyokkal szemben a versenyhátrányuk miatt.