2.1.2. KISVÁLLALATOK AZ 1980-AS ÉVEKTŐL – A KISVÁLLALATOK SZEREPÉNEK ÁTÉRTÉKELÉSE
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__23/#m1107kgem_21_p1 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__23/#m1107kgem_21_p1)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__23/#m1107kgem_21_p1)
Az 1980-as évek közepétől, ahogyan újabb és újabb statisztikák és elemzések láttak napvilágot, elkezdődött a kisvállalatok szerepének átértékelése, és a 2010-es évek végére egy sokkal árnyaltabb kép alakult ki mind a kis-, mind a nagyvállalatokról. Többen is megkérdőjelezték a kisvállalatok meghatározó munkahelyteremtő képességét, ami elsősorban Birch (1987) előzőleg már említett munkája nyomán terjedt el. Brock és Evans (1989) szerint a kisvállalatok munkahelyteremtő képessége túlbecsült, hiszen a kicsik esetében gyakori a részmunkaidős alkalmazás, és a kifizetett bérek is alacsonyak. Az újabb megállapítások lényege, hogy a munkahelyteremtést elsősorban nem a szervezetek mérete, hanem a kora befolyásolja, azaz nem a kisebb, hanem a fiatalabb vállalatok növekednek gyorsabban (Haltiwanger–Jarmin–Miranda 2013). Ugyanakkor figyelembe kell venni nem csupán a belépéseket, hanem a kilépéseket is. A fiatal szervezetek körében különösen magas a megszűnések aránya (OECD 1997). A hosszú távú adatokra épülő kutatások immár azt találták, hogy az USA-ban a kisebb szervezetek részaránya mind az alkalmazottak számát, mind a GDP-részarányt tekintve évtizedek óta csökken (Atkinson–Lind 2018, Haltiwanger 2021). Acs és Mueller (2008) az USA nagyvárosi régióit vizsgálva állapították meg, hogy csupán az 50–500 főt foglalkoztató vállalatok is csak a diverzifikált nagyvárosi régiókban voltak képesek tartósan növelni alkalmazottjaik számát.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__23/#m1107kgem_21_p2 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__23/#m1107kgem_21_p2)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__23/#m1107kgem_21_p2)
A kisvállalati kutatások főleg a kisebb méretű szervezetek gazdasági növekedésben és munkahelyteremtésben betöltött szerepére koncentráltak. Ezen belül is különös figyelmet fordítottak az úgynevezett gazellákra, a fiatal kisvállalatok igen gyorsan növekedő részére. Bár a gazellák csupán az összes vállalat mintegy 2–4%-át teszik ki, mégis az új munkahelyek döntő részét ők hozzák létre. Birch és Medoff (1994) szerint a legtöbb vállalat megmarad „kisegérnek”, azaz nem hajlandó (vagy nem képes) a növekedésre, alacsony a termelékenysége, nem innovál, és inkább csak megtévesztő pezsgést generál egy-egy iparágban, nem pedig tényleges iparági növekedést. A lomha „elefántoknak” tartott nagyvállalatokat ugyanakkor a viszonylag lassú növekedés jellemezi (Szerb–Komlósi–Varga 2017). A 2010-es évek kutatásai árnyalták a képet a gazellákkal kapcsolatban – megállapítva, hogy koruk változatos, növekedésük pedig gyakran csak rövid ideig, 1–3 évig tart, és a felfutást sokszor ugyanolyan méretű visszaesés követi (Henrekson–Johansson 2010). Shane (2008) megállapította, hogy ameddig az emberek 1%-a dolgozik 2 évnél fiatalabb szervezeteknél, addig 60%-uk 10 évnél idősebb vállalatnál alkalmazott.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__23/#m1107kgem_21_p3 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__23/#m1107kgem_21_p3)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__23/#m1107kgem_21_p3)
A kisvállalati kutatások nyomán tovább bővültek ismereteink a kisebb méretű szervezetek innovációi kapcsán. Ezek a vizsgálatok azért is fontosok, mert az innováció a megújulás és a versenyképesség megszerzésének, sokszor viszont csupán a megtartásának az egyik kulcsfontosságú tényezője (Porter 1990). Ugyanakkor a kisvállalatok jelentős része egyáltalán nem innovatív. Számos kutató vizsgálta az innovációk terjedését (diffúzió) és a kisvállalatok innovációs, tágabb értelemben tudásabszorpciós képeségeit. A már ismert, meglevő innovációk adoptálása sem egyszerű, amihez speciális ismeretek szükségesek (Nooteboom 1994, Sahut – Peris-Ortiz 2014, Zahra–George 2002). Az oktatás és a tréning az új ismeretek átadásának fontos eszköze, sajnos a kisvállalatok erre is keveset áldoznak (De Saá-Pérez – Díaz-Díaz – Ballesteros-Rodriguez 2012, Macdonald–Assimakopoulos–Anderson 2007). Az elmúlt időszakban felértékelődött az egyetemek szerepe is – a kisvállalatok számára fontos innovációk forrása lehet. Emellett a felsőoktatási intézmények maguk is elősegíthetik az innovációk piacra vitelét saját startupok létrehozásával (Siegel–Phan 2005, Hewitt-Dundas 2013).
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__23/#m1107kgem_21_p4 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__23/#m1107kgem_21_p4)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__23/#m1107kgem_21_p4)
A kicsiség hátrányait többféle úton-módon lehet ellensúlyozni. Az 1990-es évektől megjelenő tanulmányok a kisvállalati együttműködésekben keresték ezt az ellensúlyozó erőt (Casals 2011). Az együttműködés más szervezetekkel, az erők egyesítése, a hálózati kapcsolatok révén a kisvállalatok erőforráshoz, információhoz jutását könnyíti meg, és így növelheti a vállalatok hatékonyságát. Az együttműködés egy fontos formája a klaszter (Porter 1990). A klaszterek olyan földrajzilag behatárolt képződmények, ahol egymástól függő, egymással kapcsolatban levő vállalatok koncentrálódnak. A koncentráció lehetővé teszi a specializációt és specifikus készségek, képességek kialakítását. Ezek a szervezetek üzleti kapcsolatban állnak, párbeszédet folytatnak egymással. A klaszterek szereplői a különböző méretű vállalatok, a termelők, a beszállítók, a fogyasztók, de ide tartoznak a kormányzati és szakmai szervezetek, az akadémiai és más kutatóintézetek, oktatási és továbbképzési intézmények is (Karaev – Lenny Koh – Szamosi 2007).
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__23/#m1107kgem_21_p5 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__23/#m1107kgem_21_p5)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__23/#m1107kgem_21_p5)
Az 1990-es évektől nagyobb számban kezdtek megjelenni olyan tanulmányok, amelyek a kisvállalatok társadalmi jelentőségét hangsúlyozták. Különös figyelmet kaptak a nők által alapított vállalatok. A nőknek sokszor vállalkozóként is meg kell küzdeniük a hagyományos női szerepektől eltérő társadalmi felfogással, a vállalkozási és a családi elvárások összeegyeztetésével (Brush 2006). A másik felívelő kutatási irány a kisebbségek, bevándorlók által létrehozott szervezetekre fókuszál. A társadalmi beilleszkedési nehézségek óhatatlanul kihatnak a munkavállalásra, illetve a vállalkozói szerepekre is. A saját vállalat létrehozását sokan a szegénységből, társadalmi elszigeteltségből történő kitörés egyik alternatívájaként látják (Blume és társai 2009, OECD 2010). A szociális vállalkozások a profit elérése mellett, sőt esetleg annak rovására is, fontosnak tartják a társadalmi célokat. Jellemzőjük, hogy kreatív megoldásokkal próbálnak meg kezelni helyi vagy össztársadalmi problémákat (Peredo–McLean 2006, Zahra és társai 2009). Bár a társadalmi vállalkozás jellemzően a vállalkozói szakirodalom része, terjedőben van a kisvállalatok társadalmi felelősségvállalásának a kutatása is (Soundararajan–Jamali–Spence 2018).
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__23/#m1107kgem_21_p6 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__23/#m1107kgem_21_p6)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__23/#m1107kgem_21_p6)
Egyre nő azon tanulmányok száma is, amelyek szerint a kisvállalati szektor távolról sem homogén. Egy 2021-es OECD-tanulmány összesen 169 kisvállalati fajtát különböztet meg (Raes 2021). A méretbeli (mikro-, kis és közepes) különbségek mellett igen jelentősök az demográfiai (kor, iparág, technológiai intenzitás, tulajdonforma, hazai és külföldi), magatartásbeli (lehetőségfelismerés és -kihasználás, stratégia, motiváció) és teljesítmény (innováció, növekedés, hatás, társadalmi célok) szerinti eltérések is. A képet tovább színesítik a vállalkozó jellemvonásai (kor, nem, iskolázottság, háttér) is (Audretsch 2003, Raes 2021).
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__23/#m1107kgem_21_p7 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__23/#m1107kgem_21_p7)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__23/#m1107kgem_21_p7)
A heterogenitás fel-, illetve elismerése azért is fontos, mert a különböző csoportok más-más kihívásokkal szembesülnek, és más-más lehet az a politikai eszköztár, amivel a problémákat kezelni lehet. A 2000-es évek fejleménye az MKKV-specifikus politikai eszköztár gazdagodása is – korábban a gazdaságpolitikai eszközök a cégalapítást, a kisvállalatok számának növelését, illetve a pénzügyi forrásokhoz történő hozzáférést segítették elő. Ebben az időszakban új programok indultak, új támogatási formák honosodtak meg, amelyek figyelembe vették az MKKV-szektor speciális problémáit és a kisvállalatok heterogenitását. A 2010-es években a hagyományosnak mondható versenyhátrányokért történő kompenzációs politika helyett a fenntarthatóságra törekvés és a növekedés fokozása mellett a szociális, társadalmi célok is megjelentek (Kállay 2002, OECD 2021).
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__23/#m1107kgem_21_p8 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__23/#m1107kgem_21_p8)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__23/#m1107kgem_21_p8)
A 2.1. táblázatban röviden összefoglaljuk azokat a közkeletű hiedelmeket, amelyek az 1980–1990-es években terjedtek el, illetve hogy miben is változott a felfogás a kisvállalatokkal kapcsolatban az 1980–1990-es évektől a 2000–2010-es évekig.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__23/#m1107kgem_table_5 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__23/#m1107kgem_table_5)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__23/#m1107kgem_table_5)
2.1. táblázat. Közkeletű hiedelmek és a változó felfogás a kisvállalatokkal kapcsolatban az 1980–1990-es és a 2000–2010-es évekig
Hiedelmek | …és a változó felfogás |
A kicsi szép |
…de igen sok nem versenyképes, a nagy még szebb! |
Több kisvállalat, magasabb vállalatalapítási aktivitás jó |
…de a kisvállalatok száma a legszegényebb országokban a legmagasabb, válság esetén több vállalatot alapítanak. |
A kisvállalatokat támogatni kell, mert jelentős a munkahelyteremtési képességük és a gazdasági növekedésben betöltött szerepük | …de csak a kisvállalatok igen kis része az, amelyik tartósan új munkahelyeket teremt és növekedni tud. |
A kisvállalatokat támogatni kell, mert sokan vannak | …de a szám és a támogatási igény között semmilyen kapcsolat nincsen. |
A kisvállalatok versenyképessége alacsonyabb, mint a nagyoké, ezért támogatni kell őket | …de csak az állítás első fele igaz. Az egyedi támogatások helyett a kisvállalatok működési környezetét érdemes inkább javítani (pl. monopolpozíciók oldása, bürokrácia csökkentése, korrupció felszámolása). |
A (kezdő) kisvállalatok hozzák létre az új munkahelyek jelentős részét | …de a legtöbb kisvállalat önfoglalkoztató, nem alkalmaz senkit. A kisvállalatok kis része vesz fel alkalmazottakat. A kezdő vállalatok bukási aránya magas. |
A kisvállalatok az innováció hordozói | …de a legtöbb kisvállalat nem innovatív, és csak egy igen kis részük valósít meg korszakalkotó innovációt. |