ÖSSZEFOGLALÁS
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__31/#m1107kgem_29_p1 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__31/#m1107kgem_29_p1)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__31/#m1107kgem_29_p1)
Ebben a fejezetben bemutattuk a kisvállalatok helyének és szerepének változását az 1960-as évektől egészen napjainkig. Az 1960–1970-es években a kisvállalatokat gazdaságilag hatékonytalan, ugyanakkor a demokratikus társadalmi fejlődés szempontjából fontos szervezeti formának tekintették, amelyeket támogatni kell a versenyhátrány mérséklése érdekében. Az 1980-as években ez a felfogás gyökeresen megváltozott, ahogyan újabb adatok és elemzések láttak napvilágot. Kiderült, hogy a kisvállalatok mind a munkahelyteremtés, mind az innováció és a gazdasági növekedés fontos, meghatározó szereplői. A külső körülmények, a piaci turbulencia fokozódása, az új technológiák térnyerése, a szolgáltatási szektor előtérbe kerülése, a növekvő kereslet, a nagyvállalatok szervezeti változásai is a kisvállalati szervezeti formát támogatták. A kormányok fokozott figyelmet fordítottak a kisvállalatok támogatására, fejlődésük elősegítésére. Az 1990-es évektől a kisvállalati kutatások az MKKV-szektor sokféleségéről szóltak. Ameddig a kisvállalatok jelentős része alacsony termelékenységű, nem növekszik, nem innovál, továbbképzésre alig költ, addig ebből a körből kerülnek ki a gyors növekedésű gazellák, amelyek az új munkahelyteremtés fontos szereplői, és az új, áttörő technológiai újdonságok egy jó része is. Folytatódik a kisvállalati politikák differenciáltsága, amelyek inkább figyelembe veszik a kisvállalatok eltérő vonásait és igényeit is. A 2010-es éveket a fokozódó globalizáció és a digitalizáció vezérelte újabb ipari forradalom jellemezte. A digitális technológiák robbanásszerű elterjedése, a szervezeti változások, főleg a platformizáció, új lehetőségeket nyújtottak, ugyanakkor jelentős kihívásokat is támasztottak a kisebb méretű szervezetek irányába. A kisvállalatok fejlődésében a vállalkozás, a vállalkozói, folyamatosan megújuló vállalat felfogása vált meghatározóvá. A kisvállalati támogató politika széttagoltsága a fejlett világ országaiban csökkent, ahogyan a vállalkozói ökoszisztémák kerültek a figyelem középpontjába. A másik fontos változás a helyi, regionális, városagglomerációs szintű politikák előretörését mutatja az országos szintű felfogással szemben.
Jegyzet elhelyezéséhez, kérjük, lépj be.!
Hivatkozások
Válaszd ki a számodra megfelelő hivatkozásformátumot:
Harvard
Szerb László–Rideg András (szerk.) (2023): Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó.
https://doi.org/10.1556/9789634549062 Letöltve: https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__31/#m1107kgem_29_p2 (2024. 08. 24.)
Chicago
Szerb László, Rideg András, szerk. 2023. Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. : Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062 (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__31/#m1107kgem_29_p2)
APA
Szerb L., Rideg A. (szerk.) (2023). Kisvállalati gazdaságtan és menedzsment. Akadémiai Kiadó. https://doi.org/10.1556/9789634549062. (Letöltve: 2024. 08. 24. https://mersz.hu/dokumentum/m1107kgem__31/#m1107kgem_29_p2)
A fejezet második felének fókuszában a magyar vállalattörténet áll – az 1980-as évek végétől egészen napjainkig. A mintegy másfél generációnyi időt öt szakaszra bontva mutattuk be a hazai MKKV-szektor fejlődését, átalakulását elsősorban a vállalatok számának változásán keresztül. Az 1990-es évek első fele a vállalkozói boom időszaka, amikor dinamikusan növekedett a kisvállalatok száma. A szektor tisztulása az 1990-es évek második felében kezdődött meg, amit a kisvállalatok fokozott differenciálódása kísért. Az EU-csatlakozás ellentmondásosan érintette a hazai kisvállalatokat: a finanszírozási, támogatási lehetőségek az EU-források révén jelentősen javultak, ugyanakkor a piaci nyitás fokozódó versenyt jelentett. A megborult költségvetési egyensúlyteremtő intézkedések és a bekövetkező gazdasági válság, majd a 2010-es kormányváltás és az újabb stabilitási intézkedések megtizedelték a hazai kisvállalatokat. A turbulens évtized után 2014-ben stabil növekedés vette kezdetét, amit a kisvállalatok számának dinamikus növekedése kísért. Jelentősen javultak a finanszírozási pozíciók, de az egyéni kompetenciák fejlesztésében áttörést nem sikerült elérni. A kisvállalatok termelékenységi hátránya látványosan csökkent, azonban a hazai társaságok termelékenysége nem éri el az EU átlagának a felét sem. A 2020-as pandémia és a 2022 februárjában kitört orosz–ukrán háború újabb, ma még nem látható kihívások elé állítja kisvállalatainkat.