Irodalmi kommunikáció és műfajiság
A Jókai-próza narrációs eljárásai a romantikától a korai modernségig
4. A populáris nyilvánosság irodalmi műfajai
Tartalomjegyzék
- Irodalmi kommunikáció és műfajiság • A Jókai-próza narrációs eljárásai a romantikától a korai modernségig
- Impresszum
- 1. Előszó
- 2. A klasszikus modern Jókai
- 2.1. Populáris vagy modern • A regiszterbe sorolás és következményei
- 2.2. Regiszterek az irodalomban • Highbrow – Middlebrow – Lowbrow
- 2.3. Populáris kommunikáció, „populáris irodalom”
- 2.4. A „popularitásvád” okai
- 2.5. A publikum integrációja az irodalom fogalmába és a siker értelmezése
- 2.6. Jókai szerepei a populáris nyilvánosságban
- 2.7. A siker mint a figyelem és az idő allokációja
- 2.8. Hankiss javaslata a korrekcióra
- 2.9. Az Ady-párhuzam és Jókai századvéghez való viszonyának a kérdése
- 2.10. Jókai modernségének cusanusi paradigmája
- 2.1. Populáris vagy modern • A regiszterbe sorolás és következményei
- 3. Szerepminta és előkép
- 4. A populáris nyilvánosság irodalmi műfajai
- 5. A falusi történet a magyar fikciós prózában
- 5.1. A falusi történet hatása Jókai elbeszéléseire és narrációjára
- 5.2. A bűnös város sztereotípiája • Bűnös város − bűnös falu
- 5.3. Az életkép és a falusi történet viszonya
- 5.4. A keretes szerkezet és az „ismeretségi novella” (Bekanntschaftsnovelle) elbeszélő szituációjának megjelenése az életképben
- 5.5. A negyvenes és ötvenes évek falusi történetei
- 5.6. A falusi történet Jókainál és a Népvilág
- 5.1. A falusi történet hatása Jókai elbeszéléseire és narrációjára
- 6. A modernség cusanusi paradigmájának kiteljesedése
- 6.1. Nyelvi humor és esztétikai kánon
- 6.2. Fragmentált „kistörténetek”, szcenikus szerkesztés, groteszk
- 6.3. A dilettáns mint a populáris kommunikáció és a tömegmédia terméke
- 6.4. Az átélt beszéd és a szöveg irodalmiságának a színrevitele
- 6.5. Jókai Mór, Pierre Ménard kortársa: metafikció, hüpotüposzisz és metalepszis a nyolcvanas évek Jókai-prózájában
- 6.6. A magyar századfordulós modernség „prózafordulata”
- 6.7. Az írásaktus színrevitele és az irodalmi szöveg önreflexiója
- 6.1. Nyelvi humor és esztétikai kánon
- 7. Következtetések
- 8. Bibliográfia
Kiadó: Akadémiai Kiadó
Online megjelenés éve: 2022
ISBN: 978 963 454 846 1
Annak ellenére, hogy Jókai Mór a világirodalom máig legnagyobb hatású magyar alkotója, az életmű feldolgozottsága meglepően alacsony: nem készült kritikai életrajz, sem katalógus az életében megjelent művekről, a fellelhető kéziratokról; keveset tudunk a szövegek poétikai, retorikai és irodalmi kommunikációs működésmódjairól. Szövegeinek a romantikához és a modernséghez való viszonya is a megoldatlan problémák közé tartozott, amely önmagán túlmutatóan a magyar irodalmi modernség kezdetének kérdését, a máig virulens „megkésettségmítoszokat” is érinti. Pedig a magyar századfordulós modernség Jókai Mór szövegeivel kezdődik. A könyv fejezetei azt követik nyomon, hogy a magyar narratív fikció hagyományából Jókai mit tanul, és a 19. században kialakuló új nyilvánosság, a populáris kommunikáció új rendjére reagálva miként jut el a modernségig. A könyv a populáris kommunikáció, a populáris nyilvánosság, a falusi történet témái mellett Jókai olyan modern szövegeit tárgyalja, amelyek azt bizonyítják, hogy Flaubert nem Jókai ellenpontja, hanem társa a modern prózával való kísérletekben, amennyiben Jókai is a szcenikus szerkesztés, a deperszonalizáló elbeszélés, a metafikciós eljárások révén alkotta újra a regény műfaját.
Hivatkozás: https://mersz.hu/hansagi-irodalmi-kommunikacio-es-mufajisag//
BibTeXEndNoteMendeleyZotero